Alla ni som följer oss live och välkomna till dagens
pressträff.
På pressträffen medverkar justitieminister Gunnar Strömmer, Sverigedemokraternas partiledare Jimmie Åkesson
och arbetslivs och jämställdhetsminister Paulina Brandberg och Kristdemokraternas rättspolitiska talesperson
Torsten Elofsson.
På pressträffen kommer en PowerPoint presentation att visas.
Efter pressträffen kommer PowerPoint presentationen och sändningen att finnas tillgängliga
på regeringens webbplats regeringen.se.
Så god morgon och varmt välkomna till dagens pressträff med
mig, Sverigedemokraternas partiledare Jimmie Åkesson, arbetslivs och jämställdhetsminister Paulina Brandberg.
Liberalerna och Kristdemokraternas rättspolitiska talesperson Torsten Elofsson.
Vi ska idag berätta om regeringens och Sverigedemokraternas förslag i
budgetpropositionen.
När det gäller den omfattande fortsatta förstärkningen av rättsväsendet, som
våra partier har påbörjat och har för avsikt att fullfölja.
Och bakgrunden är väl känd.
Sverige hanterar tre parallella hot mot vår inre säkerhet.
Det är terrorism och våldsbejakande extremism.
Det är statliga aktörer som på olika sätt agerar fientligt
mot Sverige.
Och så den systemhotande organiserade brottsligheten.
Som bekant så höjdes terrorhotnivån i augusti förra året från
en trea till en fyra på den femgradiga skalan.
Från ett förhöjt till ett högt hot.
Dessutom har vi under året sett nya kontaktytor mellan våldsbejakande
extremism och organiserad brottslighet.
Under våren kunde våra myndigheter också redogöra för att Iran
rekryterar utförare i svenska kriminella nätverk.
När det gäller den organiserade brottsligheten så kan vi se
att antalet skjutningar hittills i år har gått ner jämfört
med föregående år.
Avsevärt fler grova våldsbrott förhindras och klaras upp.
Samtidigt ser vi också att det under ytan fortsatt bubblar.
Det finns stora risker för nya våldsspiraler.
Det har vi blivit påminda om den sommar som ligger
bakom oss.
Våra samarbetspartier lägger om politiken och vi gör det i
syfte att återupprätta tryggheten i Sverige för alla hederliga medborgare.
Det handlar framför allt om tre saker.
Att slå hårt mot det grova våldet.
Att strypa den kriminella ekonomin och att bryta rekryteringen av
barn och unga in i gängen.
Under året har också brottsbekämpningen fått tillgång till flera nya
verktyg, till exempel utökade möjligheter att använda tvångsmedel och hemliga
tvångsmedel.
preventivt, vistelseförbud, säkerhetszoner med mera.
Vi ser att nya verktyg och nya arbetssätt inom brottsbekämpningen
ger effekt, men det gäller att inte slå av på
takten.
Att återupprätta ett tryggt, säkert och fritt Sverige är en
av regeringens allra viktigaste prioriteringar.
Och i det arbetet spelar förstås rättsväsendets myndigheter en avgörande
roll.
Och det återspeglas också i den här budgeten, som kommer
att presenteras i sin helhet i nästa vecka.
Innan jag lämnar över ordet till mina kollegor här, så
vill jag bara mer övergripande säga att en utgångspunkt för
oss är att det är helt centralt att fortsätta de
omfattande satsningarna på rättsväsendet, som samarbetspartierna har gjort under 2023
och 2024.
Allt i syfte att öka tryggheten, säkerheten och friheten för
alla hederliga medborgare.
För hela vårt svenska samhälle.
Om man tittar på den budget som nu ligger framför
oss.
Så föreslår regeringen att rättsväsendet ska tilldelas 87 miljarder kr för
2025.
Därefter föreslår regeringen ytterligare tillskott.
Rättsväsendets anslag beräknas till 93 miljarder kr för 2026 och 100 miljarder
kr för 2027.
Åren 2023 till 2027 beräknas anslagen till rättsväsendet alltså öka
från totalt 69 till 100 miljarder.
Om vi jämför med Socialdemokraternas senaste budget 2021 till utfallet
2027, så beräknas anslaget till rättsväsendet öka med 75 %.
I den här budgeten finns fyra tydliga prioriteringar när det
gäller rättsväsendet.
För det första vi ser till att det blir fler
poliser och ökad polistäthet och vi stärker polisens förmåga att
förebygga och bekämpa brott.
För det andra vi stärker Säkerhetspolisens förmåga att reducera allvarliga
hot från främmande makt och våldsbejakande extremism och terrorism.
För det tredje vi säkerställer att Kriminalvården kan fortsätta sin
utbyggnad med full kraft.
Och för det fjärde vi säkerställer att domstolarna har resurser
att hantera det ökande antalet mål och stärka sin säkerhet.
Och med de här omfattande resursförstärkningar så vill vi sammanfattningsvis
nå tre övergripande mål.
För det första myndigheter inom rättsväsendet ska kunna fortsätta växa.
Det gäller framför allt Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Åklagarmyndigheten, domstolarna och kriminalvården.
För det andra en förändrad brottslighet.
Ett försämrat säkerhetsläge.
Det ställer nya krav på verksamheternas säkerhetsarbete.
Det handlar om att myndigheterna behöver stärka sitt medarbetarskydd likväl
som sitt skydd mot otillåten påverkan.
Och för det tredje hanteringen av hoten mot Sveriges inre
säkerhet får bredare konsekvenser för våra myndigheter.
Det är uppgifter som kräver stora resurser och som riskerar
att tränga ut annan kritisk verksamhet.
Därför gör vi nu betydande satsningar för att säkerställa att
myndigheterna ska ha förmåga att klara av hela sina uppdrag.
Till exempel måste polis och åklagare, utöver uppgiften att utreda
den organiserade grova brottsligheten, också klara av att utreda vardagsnära
brottslighet som stölder och bedrägerier eller mäns våld mot kvinnor.
Domstolarna måste ha förmåga att hantera även tvistemål och andra
ärenden.
Trots att de stora brottmålen tar mycket resurser i anspråk.
Det här sagt som en inledning.
Nu ska vi presentera innehållet närmare och jag lämnar först
ordet till Jimmie Åkesson.
Tack så mycket för det
Justitieministern.
Jag måste först säga att jag är otroligt glad och
väldigt stolt över att se den här kurvan över anslagen
till kriminalpolitiken och rättsväsendet.
Det är ju ett väldigt viktigt vallöfte för oss med
den typen av rejäla ökningar.
Det var ett viktigt vallöfte för flera partier i regeringsunderlaget,
så att vi levererar där vi har sagt att vi
ska leverera och det är väldigt bra.
Polismyndigheten ska ju växa och ska växa
framför allt mot målet att polistätheten åtminstone ska motsvara genomsnittet
i EU.
Och den tillväxten måste i första hand ske lokalt, så
att vi får fler synliga poliser och fler tillgängliga poliser
i hela landet.
Samtidigt behöver fler brott klaras upp.
Regeringen gav därför rikspolischefen tre centrala förändringsuppdrag att återupprätta lokalt,
synlig och trygghetsskapande polis och en god service till medborgarna.
Att få upp trycket i utredningsverksamheten samt att säkerställa en
effektiv styrning, användning och uppföljning av polisens växande resurser.
Det här är prioriteringar som helt klart återspeglas i regeringens
och samarbetspartiernas budget.
För det första, för att säkra den fortsatta polistillväxten så
tillförs Polismyndigheten 400 miljoner i höständringsbudgeten
för innevarande år.
I budgetpropositionen så tillförs ytterligare 1 miljard för 2025, och i
den här satsningen så ingår medel för att också förbättra
polisaspiranternas villkor och därmed öka attraktiviteten i polisyrket.
Det här är centralt med att öka attraktiviteten att få
fler att vilja bli poliser.
Sverigedemokraterna och regeringen är också överens om att föreslå att
de som studerar vid polisutbildningen från och med höstterminen 2024
kommer att få sina studielån återbetalda eller avskrivna under vissa
förutsättningar och villkor, naturligtvis.
För det syftet beräknas Polismyndighetens anslag öka stegvis med 100 miljoner
från 2029 till den permanenta nivån på omkring 500 miljoner år
2033.
För det andra Polismyndigheten ges ökade medel för stärkt kameraförmåga.
Kamerabevakning är en nyckel åtgärd för att både stoppa och
för att kunna utreda brott.
Därför föreslås en satsning på 200 miljoner för 2025.
För åren 2026 till 2029 beräknas anslaget öka med motsvarande
belopp.
Det innebär bland annat att antalet bevakningskameror kan öka kraftigt
över tid.
För det tredje, den kriminella ekonomin som göder gängen måste
strypas.
Därför tillför Sverigedemokraterna och regeringen medel för att inrätta ett
finansiellt underrättelsecentrum där Polismyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Skatteverket och bankerna får möjlighet
att samverka för att effektivt kunna utbyta operativ information och
arbeta förebyggande tillsammans.
Finanspolisen ska ha en central roll i det här arbetet.
Sammantaget innebär det att Polismyndighetens anslag totalt kommer att uppgå
till drygt 45 miljarder för 2025.
För åren 2023 till 2027 beräknas anslaget öka från 37
till 52 miljarder, vilket är en ökning med 40 %.
Vi har också en omvärldsutveckling, inte minst som innebär att
skyddet för den nationella säkerheten behöver stärkas.
Ryssland utgör ett allvarligt säkerhetshot mot Sverige.
Även andra auktoritära stater agerar allt mer aggressivt och det
ställer också krav på politiken i Sverige.
Den långsiktiga bedömningen om ett högt terrorhot i och mot
Sverige kvarstår.
Sverigedemokraterna och regeringen ser till att säkerställa Säkerhetspolisens samlade förmåga
att reducera allvarliga hot från främmande makt, från våldsbejakande extremism
och från terrorism.
Det handlar om såväl mer personal som utvecklad teknik och
materiel.
I budgetpropositionen föreslås att myndigheten tillförs ytterligare 95 miljoner för 2025.
Åren 2023
till 2027 beräknas anslaget öka med 1 miljard, vilket innebär en
ökning med 47 %.
Sammantaget ger förstärkningen av Säkerhetspolisen ännu bättre förutsättningar att skydda
Sverige mot både inre och yttre hot.
Tack för det!
Och då lämnar vi över ordet till Torsten Elofsson.
Tack för det!
Jag vill tala lite om kriminalvård också, och den omläggning
av politiken som nu genomförs gör att fler kriminella kommer
att sitta i fängelse under längre tid än idag.
Det handlar bland annat om att vi har skärpt straffen.
Men det handlar också om att polisen klarar upp betydligt
fler brott än vad man gjorde tidigare, så att det
kommer att vi har gett polisen effektivare verktyg som gör
att uppklarning också ökar.
Och åklagarna jobbar också hårt med det här, och det
innebär att vi har betydande utmaningar för kriminalvården.
Samtidigt är det uppenbart att utbyggnaden av Kriminalvården kom i
gång alldeles för sent.
Och det kan man säga är inte myndighetens fel, utan
det handlar mer om saktfärdighet och felprioritering från den tidigare
regeringen.
Eftersom beläggningen har fortsatt att öka har myndigheterna haft svårt
att hinna bygga ikapp och i takt med behovet.
Därmed är situationen i Kriminalvården fortsatt ansträngd.
Samarbetspartierna fortsätter därför att satsa för att kriminalvården ska öka
kapaciteten och utbyggnaden behöver därför fortsätta med full kraft.
Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har Kriminalvården ökat antalet platser
med cirka 2200.
Det motsvarar tre Kumla anstalter eller ännu flera mindre anstalter.
Men prognosen visar på en fortsatt ökning av antalet klienter
i Kriminalvårdens verksamheter, och myndigheten behöver därför kraftigt öka antalet
platser de närmaste åren och vidta åtgärder för en stabil
lokalförsörjning över tid och också personalförsörjning över tid.
Regeringen gav förra året Kriminalvården i uppdrag att förbereda inrättandet
av särskilda enheter för barn och unga i åldern 15-17
år.
Och vi talade om ungdomsfängelse och de ska vara redo
att tas i bruk senast 1 juli 2026.
Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen ytterligare stora tillskott till kriminalvården.
Sammantaget beräknas anslaget öka från 14,1 miljarder 2023 till 26 miljarder 2027, det
vill säga närmare 12 miljarder kr, vilket är en ökning med
84 %.
Därmed tackar jag för mig.
Tack för det!
Då lämnar jag ordet till Paulina Brandberg.
Jag kan bläddra åt dig.
Varsågod.
Tack.
Som en följd av den ökande kriminaliteten så har också
antalet mål och ärenden till våra domstolar ökat kraftigt under
flera års tid och nu när vi i den här
regeringen genomför en omläggning av politiken, så kan man också
förvänta sig att det här är en utveckling som kommer
att fortsätta.
Samtidigt som målinströmningen ökar så står också domstolarna inför nya
säkerhetsmässiga utmaningar.
Domstolarna måste få bättre förutsättningar för att i god tid
kunna avgöra mål, utan att det för den sakens skull
ske med kompromiss på kvalitet.
Man måste också kunna trygga säkerheten för alla de som
befinner sig i våra domstolar.
Och med anledning av detta så föreslår regeringen att Sveriges
domstolar tillförs 289 miljoner för 2025.
Regeringen föreslår också att anslaget för i år ökas med
300 miljoner kr genom höständringsbudgeten för 2024.
För att domstolarnas verksamhet ska kunna bedrivas i takt med
övriga satsningar i rättsväsendet.
Med de här tillskotten möjliggör regeringen och Sverigedemokraterna att domstolarna
kan hantera inflödet av mål och ärenden, och också höja
säkerheten i domstolarna.
Det här är viktigt från flera håll.
Det är viktigt därför att det är viktigt för rättssäkerheten,
för rättstryggheten, att målen blir ordentligt avgjorda.
Men det är också en arbetsmiljöfråga för alla de som
arbetar i våra domstolar.
Sammantaget så beräknas anslaget öka från 7,1 till 8,8 miljarder kr
mellan 2023 till 2027, och detta är en ökning med
25 %.
Utöver detta så görs också flera andra satsningar på rättsväsendet.
Åklagarmyndigheten stärks bland annat för att man ska ha förutsättningar
att kunna utreda och lagföra fler brott och återta brottsvinster.
Och också för att man ska kunna öka samverkan med
andra brottsbekämpande myndigheter.
Anslaget för åklagarmyndigheten ökar med 10 miljoner kr 2025 och åren
2023
till 2027 beräknas Åklagarmyndighetens anslag öka från 2,3 till 3 miljarder
kr, och detta är en ökning med 30 %.
En annan myndighet, Rättsmedicinalverket, är en myndighet som är väldigt
viktig i brottsbekämpningen.
De skriver utlåtanden som är av väldigt stor vikt när
man som bevis i många olika mål. Dels i mål
gällande mäns våld mot kvinnor och våld i nära relation.
Det här är en väldigt viktig pusselbit i bevisningen, men
också när man ser i den organiserade brottsligheten, den tystnadskultur
som har brett ut sig, så har också den här
typen av bevis blivit allt viktigare, och därför är det
såklart också viktigt att Rättsmedicinalverket ges förutsättningar att kunna bedriva
ett effektivt och kvalitativt arbete, och för att bland annat
effektivisera den här myndighetens bidrag till brottmålsprocessen, inte minst också
med hjälp av ny teknik.
Så ökas anslaget med 24 miljoner kr från och med 2025.
Åren 2023 till 2027 beräknas anslaget öka från 587 till
692 miljoner kr, och detta är en ökning med 18 %.
Som vi tidigare har sagt från den här regeringen så
innebär vår politik en omläggning, ett perspektivskifte från gärningsman till
brottsoffer och samhällets behov av skydd.
Brottsofferperspektivet måste stärkas i Sverige och rätten till brottsskadeersättning är
en viktig pusselbit i brottsoffers upprättelse.
Brottsoffermyndigheten föreslås därför få 4 miljoner kr nästa år för att
effektivt och skyndsamt kunna handlägga ärenden om just brottsskadeersättning.
Utöver detta så har vi från regeringen olika reformer på
gång.
Vi har tagit emot utredningar med förslag på reformer, bland
annat att se över regelverket kring kontaktförbud och för att
kunna omhänderta de förslagen som finns i de här utredningarna.
Så behöver vi också tillsätta pengar till det.
Tack!
Tack för det!
Ja, sammanfattningsvis så föreslår vi alltså fortsatt väldigt omfattande satsningar
på rättsväsendets myndigheter i den här budgetpropositionen.
Det handlar om att säkerställa att myndigheterna kan växa, att
helheten i rättsväsendet hänger ihop, att säkerheten måste öka och
att myndigheterna ska ha förutsättningar att fullgöra hela sina uppdrag.
I ett läge när den inte minst organiserade brottsligheten skapar
ett väldigt tryck på verksamheterna.
Med den här budgeten så fortsätter vi att resurssätta den
omfattande och helt nödvändiga omläggning av politiken som gäller rättsväsendet
och kriminalpolitiken, som vi har inlett och som vi avser
att fullfölja.
Det handlar om att öka tryggheten, säkerheten och friheten för
alla hederliga medborgare i vårt land.
Tack för det!
Och sen lämnar vi över till Erica Wide att hålla i
frågor.
Öppnar upp för frågor.
Börjar vi med Tetra längst bak.
Tack!
Jag tänkte först fråga om de här 888 miljonerna till
Kriminalvården.
Är det i linje med vad de har begärt?
Eller hade de begärt mer än så här?
Vad säger du?
Man kan säga att i princip har de fått vad
de har äskat.
Men det finns då.
En pott för oförutsedda utgifter som vi skulle kunna ha.
Men i princip har de fått det.
Och de fick ju tidigare anslag tidigare år för reformer
som inte har blivit genomförda, som gör att man skjuter
de pengarna på framtiden.
Men i princip.
Ja.
Och den här övergripande summan då?
Från 69 till 100 miljarder.
Kan ni vara mer konkreta med vad ni vill uppnå
med de pengarna?
Hur många fler poliser, fängelseplatser och kameror ska Sverige ha
2027?
Ja, det kommer att preciseras en del.
I samband också med regleringsbrev, uppdrag till myndigheter och så.
Men om vi ändå säger någorlunda övergripande vad gäller polistätheten.
Som Jimmie Åkesson sa så är ju det övergripande målet
en polistäthet som motsvarar EU snittet.
Vi har nu haft ett polismål som har gällt, eller
rättare sagt ett mål för polisanställda som har gällt till
och med 2024.
10 000 fler polisanställda fram till det här året.
Och vi kommer nu under hösten och i samspel med
polismyndigheten ska vi säga siffersätta eller konkretisera den ambition vi
ger uttryck för också när det gäller antal poliser år
för år framåt.
När det gäller Kriminalvården så vet vi att Kriminalvården har
ju gett in underlag till regeringen när de har räknat
på vad ska vi säga,
den sammantagna effekten av både reformer som finns i Tidöavtalet,
en ökad brottsuppklarning från polisen när de får nya
verktyg och så vidare.
Där finns det ju en prognos, eller vad man ska
säga, som talar om en tredubbling av antalet platser.
Man skulle landa någonstans mellan runt 27 000 platser.
Om man nu blickar tio år framåt i tiden och
det är den banan vi tar höjd för i den
här budgeten, så att om vi nu spolar fram bandet
så att säga, så är det väl de volymerna vi
talar om.
Syftet med allt detta är ju inte bara så att
säga numerär.
Tar man till exempel polisen är det helt avgörande för
oss att det är också en polistillväxt som sker ute
på fältet, nära medborgarna.
Vi har också en idé om var resursen ska finnas
och vad den ska utföra för uppgifter.
Men för att återknyta till det här med det gamla
polismålet som nu i princip är uppnått.
Vad tycker du att det gav egentligen?
Gjorde det någon skillnad?
Känner vi oss tryggare idag på grund av att det
här målet är uppnått?
Och vad kan man då dra för slutsatser om vad
framtida mål kommer att ha för effekt?
Låt mig säga, om Sverige idag hade haft 10 000 färre
polisanställda, då tror jag att vi kan vara säker på
att vi hade känt oss avsevärt otryggare.
För då hade inte polisen haft förutsättningar att fullgöra sin
uppgift.
Däremot är det vår gemensamma uppfattning att det inte är
tillräckligt långt ifrån tillräckligt.
Det är viktigt att ha en tillväxt när det gäller
polisanställda även på den civila sidan.
Vad vi nu med en rad reformer vill säkerställa är
en tillväxt av poliser och poliser ute på gator och
torg.
Och det bedömer vi är helt avgörande för våra möjligheter
att kunna återupprätta tryggheten, säkerheten och friheten för medborgarna.
Jag vet inte om någon som vill fylla i, men
jag är rätt säker på en gemensam uppfattning.
Fler frågor? Jag vill bara fylla i där också.
Jag som bakgrund i rättsväsendet och har jobbat i rättsväsendet
som åklagare.
Under tiden som den här brottsutvecklingen har skett, så har
ju min absoluta uppfattning varit också att den organiserade brottslighetens
framfart har gjort att det har blivit svårare att dels
hantera den.
Men andra brottstyper har också blivit lidande.
Till exempel de frågorna som jag jobbar med nu med
våld i nära relation och mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat
våld och förtryck, vardagsbrottslighet och mycket brottslighet har blivit i
realiteten strafffri därför att man helt enkelt inte har mäktat
med inom rättsväsendet.
Så det handlar inte bara om att kunna hantera den
grova organiserade brottsligheten, utan det är att ska vi kunna
hantera brottsligheten generellt så behöver vi stärka upp rättsväsendet med
fler poliser.
Tar vi DN. Skulle någon kunna sammanfatta hur mycket
det ni satsar under 2025, alltså sammanlagt det som belastar
reformutrymmet för 2025?
Vi har ju fått så många olika poster, men den
totala summan borde man kunna räkna ihop.
Vad är den totala summan?
3,5 är den totala summan av reformutrymmet.
Tack!
Hej Ekot, Simon Andrén.
Jo, jag tänkte bara på det här som du sa,
Jimmie Åkesson, om att de som söker till polisutbildningen, från
och med de som kommer in efter en viss punkt,
kommer få sina studielån betalda.
Vad ser ni för,
ja, vad blir konsekvenserna där?
En konsekvens tänker jag skulle kunna vara att det kommer
ett antal människor och söker, som sen inte kommer komma
in på utbildningen.
För det är ju inte det att det är få
som söker det är det att det är få som
går polisutbildningen.
Hur tänker du på den utmaningen?
Jo, men det är klart att det är en utmaning
att dels fylla platserna på polisutbildningen, vilket vi förvisso nästan
gör nu, men det är också en utmaning att få
rätt personer att söka totalt sett.
Och summan av de förslag som ligger i
den här budgeten och som har kommit tidigare och som
kommer att komma framöver.
De här satsningarna generellt syftar ju delvis till att öka
attraktiviteten i att bli polis.
Det är klart att det bästa för samhället är att
ju fler sökande vi har, desto bättre blir urvalet, desto
större blir bredden på de som också blir utbildade poliser.
Så jag ser inte någon fara i det på något
sätt.
Tvärtom.
Det är väl en positiv utveckling i så fall.
Sen är det ju jag ska korrigera mig själv, för
jag tror jag betonade fel i min föredragning.
Men det är alltså inte.
Det är inte de som kommer in på polisutbildningen från
2024, utan det är alla som går polisutbildningen från
och med den här höstterminen som kommer att få sina
studielån avskrivna från och med höstterminen 2024.
Har jag fattat rätt, visst?
Ja, det är bara en kort följdfråga.
Där är uppfattningen att det har varit en ekonomisk fråga
för personer som vill utbilda sig till polis, huruvida man
beslutat sig för att göra det eller inte?
Sverigedemokraterna eller något annat parti gick till val på det.
Men vi gick till val på ett förslag om betald
polisutbildning.
Det har vi haft i Sverige tidigare och övergett.
Nu har vi försökt hitta olika sätt att komma överens
om en modell för ett slags betald polisutbildning.
Det skulle man kunna säga är ett steg i den
riktningen.
Syftet med det är ju att man ska kunna bli
polis.
Kanske mitt i livet, alltså inte bara i yngre dagar,
utan att man faktiskt ska våga ta steget att utbilda
sig till polis och byta bana till polis helt enkelt.
Som sagt, ökad bredd i poliskåren.
Det kan det skapa.
Plus att det blir mer attraktivt att faktiskt gå den
här utbildningen och också jobba som polis. Om jag får
bara lägga till eller fylla i där.
När vi ser är vi så att säga den här.
Den här principiella riktningen på politiken.
Och sen ska vi med gemensamma krafter.
Också i samspel med Polismyndigheten.
Utforma det här på ett konkret sätt så att det
också blir blir bra.
Man kan tänka sig olika modeller och avskrivning och återbetalning.
Man kan göra det på olika sätt.
Och exakt hur det ska utformas.
Det ska vi återkomma till.
Men det är viktigt med beskedet att.
Det gäller för alla som idag läser på polisutbildningen.
Från och med den här hösten.
Och det är det ena.
Det andra, som vi också är överens om i den
här delen, är att.
Syftet med det här är att poliser personer ska inte
bara läsa till poliser utan man ska jobba som polis.
Så det är klart att en sån här modell måste
också kopplas till att man är kvar i polisyrket.
Men som sagt, vi ska komma tillbaka till den närmare
utformningen.
Jag skulle vilja understryka en annan del som Jimmie Åkesson
tog upp i sin inledning, nämligen aspirantlönerna.
Man kan säga att den sista terminen på polisutbildningen är
fort.
Man är ju ute i yrket men fortfarande under utbildning.
Ersättningen till aspiranter har alltså inte höjts sedan 2002.
Där får man nog ändå säga att den så kallade
löneutvecklingen för aspiranterna torde slå något slags bottenrekord jämfört med
de flesta andra yrkeskategorier.
Därför är det viktigt för oss att ha med även
den frågan.
I den här helheten.
Har vi fler frågor?
Då går vi på enskilda